Utbytting er en økonomisk mekanisme der arbeidere mottar et beløp for sitt arbeid som er lavere enn dette arbeidets verdi. Mer generelt kan det sies at utbytting forekommer når mennesker blir utnyttet til profittskaping for andre gjennom gratisarbeid, enten dette gjelder hele eller bare en porsjon av arbeidet som utføres.
utbytting
![Iron and Coal (1855-60)](https://media.snl.no/media/163990/standard_compressed_William_Bell_Scott_-_Iron_and_Coal.jpg)
Karl Marx hevdet at arbeiderklassen som vokste frem med den industrielle revolusjonen ble systematisk utbyttet av kapitaleierne i kraft av å være selve kilden for deres umettelige profittjag. Utbyttingen som økonomisk mekanisme sto derfor sentralt i hans teori om klassekampen.
I marxistisk teori
I marxistisk teori forstås utbytting som selve drivhjulet i kapitalismen. Karl Marx (1818–1883) hevdet at arbeidsdagen i et verdiperspektiv kan deles i to: Arbeideren lønnes bare for en porsjon av arbeidsdagen, mens resten, som Marx kaller merarbeidet, består i å skape merverdi. Denne merverdien tilegner arbeidsgiverne eller kapitalistene seg som profitt, minus omkostninger knyttet til produksjonsmidler og råvarer. Marx mente at kapitalismens profittskaping hadde sin unike kilde i den systematiske utbyttingen av arbeidere.
Utbytting kan derfor også anses som måten en kapitalist benytter arbeidskraft på for å produsere merverdi og profitt. I den sammenheng skiller Marx mellom absolutt og relativ merverdi. Absolutt merverdi skapes ved å forlenge arbeidsdagen (uten tilsvarende økning i lønnsnivå), mens relativ merverdi skapes av intensivering av arbeidsproduktiviteten. En slik intensivering oppnås ved hjelp av nye arbeidsteknikker (som arbeidsdeling og spesialisering), oppfinnelser og økt disiplin.
Kritikk av Marx' utbyttingsbegrep
Marx' utbyttingsbegrep har siden blitt kritisert for å være for snevert fordi utbyttingen først og fremst knyttes til vareproduksjonen og ikke til andre økonomiske sektorer, og for å være for deterministisk ettersom utbyttingen i produksjonen forstås som den unike kilden til kapitalismens langstrakte verdikjeder. Med globaliseringens, informasjonsteknologiens og aksje- og merkevarekapitalismens fremvekst gjennom det 20. århundret har det tradisjonelle utbyttingsbegrepet derfor gjerne blitt enten utvidet eller avsondret i kapitalismekritisk teori.
Andre forståelser av utbytting
Utbytting kan også forstås på mer sosiologisk vis som de sosiale forholdene som karakteriserer marginaliserte gruppers økonomiske deltagelse i samfunnet. Utbytting viser da til hvordan disse gruppene utnyttes i lavtlønnede og utsatte jobber som en konsekvens av deres prekære og usikre sosiale eksistens.
Eksempelvis kan den fremvoksende delingsøkonomien trekkes frem som en aktuell debatt innen både sosiologisk og kapitalismekritisk forskning rundt nye former for utbytting.
Kommentarer
Kommentarer til artikkelen blir synlig for alle. Ikke skriv inn sensitive opplysninger, for eksempel helseopplysninger. Fagansvarlig eller redaktør svarer når de kan. Det kan ta tid før du får svar.
Du må være logget inn for å kommentere.