1814
Prijeđi na navigaciju
Prijeđi na pretragu
- Ovo je članak o godini 1814.
Milenijum: | 2. milenijum |
---|---|
Vjekovi: | 18. vijek – 19. vijek – 20. vijek |
Decenija: | 1780-e 1790-e 1800-e – 1810-e – 1820-e 1830-e 1840-e |
Godine: | 1811 1812 1813 – 1814 – 1815 1816 1817 |
Gregorijanski | 1814. (MDCCCXIV) |
Ab urbe condita | 2567. |
Islamski | 1229–1230. |
Iranski | 1192–1193. |
Hebrejski | 5574–5575. |
Bizantski | 7322–7323. |
Koptski | 1530–1531. |
Hindu kalendari | |
• Vikram Samvat | 1869–1870. |
• Shaka Samvat | 1736–1737. |
• Kali Yuga | 4915–4916. |
Kineski | |
• Kontinualno | 4450–4451. |
• 60 godina | Yang Drvo Pas (od kineske Ng.) |
Holocenski kalendar | 11814. |
Podrobnije: Kalendarska era |
Godina 1814 (MDCCCXIV) bila je redovna godina koja počinje u subotu po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u četvrtak po 12 dana zaostajućem julijanskom kalendaru.
- 1. 1. - Rat Šeste koalicije: prethodnica Blücherove Šleske armije i ruski pioniri prelaze Rajnu u Francusku (armija 2-5. januara). Francuske snage se većim delom meseca povlače.
- 2. 1. - Frane Nonković nikako ne želi predati Kulu Norinsku austrijskoj vojsci (fratri su ga nagovorili poslije šest mjeseci).
- 5. 1. - Jadranska kampanja – Opsada Kotora: posle deset dana bombardovanja sa britanske HMS Bacchante pod komandom Williama Hostea predao se Kotor - u grad će ući Crnogorci[1][2].
- 6. 1. - Saveznici preuzimaju grad Erfurt, što je kraj Napoleonove kneževine - Francuzi ostaju u dve citadele do maja.
- 8. 1. - Austrijski general Milutinović po drugi put ušao u Herceg Novi, sa 213 vojnika iz hrvatskih krajeva, navodno bez prejudiciranja statusa[3] (Boka Kotorska je trenutno ujedinjena sa Crnom Gorom).
- 11. 1. - Kralj Napulja Joachim Murat sklopio primirje sa saveznicima i savez sa Austrijom.
- 14. 1. - Kielski ugovor: Danska kažnjena zbog savezništva sa Napoleonom razmenom Norveške (izuzimajući Grenland, Island i Farska ostrva) za Švedsku Pomeraniju (koju na kraju neće dobiti).
- 14. 1. - Opsada Antverpena: Napoleon je imenovao Lazara Carnota za guvernera (drži se do maja).
- 26. 1. - Napoleon preuzeo komandu u Châlons-sur-Marne - juče se oprostio sa suprugom i sinom koje više neće videti.
- 27. 1. - Britansko-austrijska Opsada Dubrovnika okončana predajom Francuza (uz pomoć lokalnih ustanika[4]) - Austrijanci ulaze sutradan i ostaju do 1918.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Paris_-_Arc_de_triomphe_de_l%27Etoile_-_PA00088804_-_2015_-_007.jpg/150px-Paris_-_Arc_de_triomphe_de_l%27Etoile_-_PA00088804_-_2015_-_007.jpg)
- 28. 1. - Nakon napuljskih, u Bolognu stižu i Nugentove austrijske jedinice. Kralj Murat stiže 1. februara.
- 29. 1. - Bitka kod Brienna je Napoleonova pobeda nad Blücherom.
- januar - Zaoštravanje u Beogradskom pašaluku: Sulejman-paša Skopljak šalje naoružane odrede po selima u teftiš ("inspekciju") da traže oružje i hajduke - pljačka i zlostavljanje; nametnut kuluk za opravku Beogradske tvrđave, povećan porez[5].
- zima - Kuga u Hercegovini[3]; ovo je gladna i kužna godina u mnogim balkanskim krajevima, npr. u Vlaškoj je Karadžina kuga (Ciuma lui Caragea).
- 1. 2. - Objavljen The Corsair Lorda Byrona.
- 1. 2. - Filipinski vulkan Mayon ima svoju najrazorniju poznatu erupciju, stradalo je 1.200 ljudi - mogao je doprineti Godini bez leta 1816.
- 8. 2. - Bitka na rijeci Mincio u sjevernoj Italiji: bez jasnog pobjednika, vicekralj Eugène de Beauharnais tvrdi uspjeh.
- 10 - 15. 2. - Šestodnevna kampanja: Napoleon naneo četiri poraza Blücheru u dolini Marne, kod Champauberta, Montmiraila, Château-Thierrya i Vauchampsa.
- 11. 2. - Usprkos Kilskom sporazumu Norvežani proglašavaju samostalnost.
- 14. 2. - Wellington nastavlja ofanzivu na jugozapadu Francuske.
- 18. 2. - Bitka kod Montereaua: Napoleon porazio i Schwarzenbergove Austrijance.
- 21. 2. - Velika prevara na Londonskoj berzi - lažna vest o Napoleonovoj pogibiji.
- 24 - 26. 2. - Bolivarov Rat do smrti: u Karakasu je streljano 886 Španaca i Kanaraca.
- 4. 3. - General Tomašić već javlja novskoj opštini da je pripala Austriji[3].
- 7. 3. - Bitka kod Craonna je još jedna francuska pobeda.
- 9 - 19. 3. - Chaumontski ugovor: niz sporazuma, antedatiranih na 1. mart, između Austrije, Pruske, Rusije i Britanije: od Napoleona se traži da napusti sva postrevolucionarna osvajanja. Predviđen posleratni savez, konfederacija nezavisnih nemačkih država, Holandija proširena dan. Belgijom.
- 10. 3. - Bitka kod Laona je Blücherova pobeda.
- 12. 3. - Britanski gen. William Beresford ušao u Bordo bez otpora, istog dana dolazi i Vojvoda od Angulema - početak Burbonske restauracije.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Russparis.jpg/300px-Russparis.jpg)
- 21. 3. - Bitka kod Arcis-sur-Aubea: Napoleon uspeva izmaći znatno brojnijim koalicionim trupama.
- 22. 3. - Ferdinand VII. se nakon šest godina u Francuskoj vraća u Španiju.
- 25. 3. - Bitka kod Fère-Champenoise je poraz maršalâ Marmonta i Mortiera od koalicionih snaga kneza Schwarzenberga
- 25. 3. - Osnovana De Nederlandsche Bank, centralna banka Nizozemske.
- 26. 3. - Bitka kod Saint-Diziera je beskorisna pobeda za Napoleona, poslednja pre abdikacije: uspešno mu je skrenuta pažnja od Pariza.
- 27. 3. - Rat iz 1812.: Bitka kod Horseshoe Benda, Andrew Jackson porazio Indijance Creek u Alabami, koji će se morati odreći dosta zemlje.
- 28. 3. - Bitka kod Valparaísa: Britanci zarobili jednu američku fregatu i šalupu ispred Čilea.
- 29. 3. - Meksički rat za nezavisnost: rojalisti povratili Oaxacu. Ustanici trpe neuspehe, pogođeni su i neslogom.
- 31. 3. - Bitka za Pariz: koalicione snage na čelu sa carem Aleksandrom I ulaze u grad.
- 1. 4. - U Londonu su instalirane prve lampe plinskog uličnog osvjetljenja.
- 3. 4. - Francuski Senat zbacio Napoleona, tri dana kasnije poziva Burbone. Maršali i viši oficiri su takođe otkazali poslušnost Napoleonu.
- 6. 4. - Napoleon bezuslovno abdicira, dva dana nakon što je pokušao abdicirati u korist svog sina. Senat usvaja projekat ustavne povelje: Francuska je ponovo monarhija, na čelu sa "slobodno pozvanim" Lujem XVIII - Prva restauracija.
- 10. 4. - Bitka kod Tuluza se završila s velikim gubicima za Velingtonovu vojsku ali ulazi u grad dva dana kasnije.
- 10. 4. - Služba, ceremonija pročišćenja, i parada pobednika na pariskog Trgu Konkord, preimenovanom u Luj XVI.
- 11. 4. - Ugovor iz Fontainebleaua: Napoleon je lišen carske vlasti, kao i njegovi potomci. Data mu je Elba. Carica Marija Lujza dobija vojvodstva Parmu, Placentiju i Guastallu.
- 12. 4. - Grof od Artoa (budući Šarl X) stigao u Pariz kao privremeni zamenik brata Luja.
- 13. 4. - Napoleon prihvata Ugovor iz Fontainebleaua, nakon što se sinoć pokušao otrovati.
- 14. 4. -
Za Napoleona kreirana Kneževina Ostrva Elba.
- 14. 4. - Zvanični kraj Španjolskog rata za neovisnost.
- 14. 4. - Ispad opkoljenih Francuza kod Bayonna.
- 16. 4. - Konvencija iz Schiarino-Rizzina: italijanski vicekralj Eugène i austrijski gen. von Bellegarde sklopili primirje.
- 17. 4. - Komandant španske Druge armije Francisco Javier de Elío stavlja kralju Ferdinandu na raspolaganje svoje trupe za obnovu apsolutizma
- 20. 4. - Neredi u Milanu, omrznuti ministar finansija Giuseppe Prina je linčovan. Vicekralj Beauharnais nekoliko dana kasnije odlazi u progonstvo, kod tazbine u Bavarsku.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Montfort_-_Adieux_de_Napoleon_a_la_Garde_imperiale.jpg/200px-Montfort_-_Adieux_de_Napoleon_a_la_Garde_imperiale.jpg)
- 20. 4. - Oproštaj Napoleona od carske garde u zamku Fontainebleau.
- 23. 4. - Grof od Artoa zaključio primirje između Francuske i saveznika.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Louis_XVIII_relevant_la_France.jpg/200px-Louis_XVIII_relevant_la_France.jpg)
- 24. 4. - Luj XVIII se iskrcao u Calaisu, nakon 23 godine emigracije.
- 24. 4. - Mantovska konvencija: napoleonovska Kraljevina Italija privremeno pripada Austriji - potvrđeno na Bečkom kongresu 1815. (→ Kraljevstvo Lombardija-Venecija).
- 25. 4. - Gen. Habert predao Barcelonu nakon uporne obrane.
- 25. 4. - Tokom prolaza kroz Provansu, Napoleon je izložen neprijateljskim manifestacijama.
- 28. 4. - Austrijanci u Milanu.
- 2. 5. - Luj XVIII "po milosti Božjoj Kralj Francuske i Navare" izdaje deklaraciju iz Saint-Ouena: ne prihvata ustav iz aprila, ali obećava novi koji će sačuvati mnoge tekovine revolucije. Sutradan stiže u Pariz.
- 3. 5. - Napoleon se sa britanskog broda HMS Undaunted iskrcao na Elbu.
- 4. 5. - Španski kralj Ferdinand VII. proglašava ništavnim sve propise Kadiskog kortesa, uključujući tzv. Kadiski ustav iz 1812. - povratak u apsolutizam, progon liberala.
- 4. 5. - Antverpen se predao koaliciji, nakon što je Luj XVIII poslao pismo Karnou.
- 5. 5. - Britanci uništili Fort Ontario u državi Njujork.
- 13. 5. - Ferdinand VII. se trijumfalno vraća u Madrid, dva dana nakon što je Kortes raspušten i uhapšeni njegovi politički protivnici. Apsolutizam traje do 1820, kada je Kadiski ustav vraćen na tri godine.
- 17. 5. - Usvojen Ustav Norveške, danski princ Kristijan Frederik izabran za kralja.
- 17. 5. - Francuska okupacija Monaka zamenjena austrijskom.
- 17. 5. - Argentinski rat za nezavisnost: španska flota potučena u bici kod Bucea, blizu Montevidea - grad je već dve godine blokiran s kopna, a sad je izgubio i morsku vezu.
- 20. 5. - Viktor Emanuel I. se vratio u Torino.
- 23. 5. - Praizvedba konačne verzije jedine Beethovenove opere Fidelio u Beču.
- 24. 5. - Trijumfalni povratak pape Pija VII. u Rim.
- 27. 5. - Maršal Davout je konačno predao Hamburg ruskom gen. Bennigsenu, po naređenju Luja XVIII.
- 29. 5. - Joséphine de Beauharnais umrla u Malmaisonu - prehladila se u šetnji sa carem Aleksandrom.
- 30. 5. - Pariski ugovor: Francuska se vraća u granice iz 1792. Britanci definitivno dobijaju Svetu Luciju i Tobago, kao i Sejšele i Mauricijus.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D1%83%D0%BC%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B0.jpg/200px-%D0%A2%D1%80%D0%B8%D1%83%D0%BC%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B0.jpg)
- 1. 6. - Iskrcavanje Švajcaraca u Port-Noir označava povratak Ženeve u Konfederaciju.
- 4. 6. - Luj XVIII daje Ustavnu povelju, zadržana neka dostignuća Revolucije.
- 10. 6. - Austrijanci zauzeli Kotor, nakon otpora crnogorske narodne vojske - kraj ujedinjene Boke i Crne Gore - u okviru Kraljevine Dalmacije pripada Habsburzima do 1918.
- jun - Karađorđe, koji je interniran u Gracu, dobio pasoš za Rusiju[6].
- jun - Miloš Obrenović postao oborknez požeške i kragujevačke nahije (ranije samo rudničke)[5].
- 15. 6. - Venecuelanski rat za nezavisnost: Druga bitka kod La Puerte je odlučujuća pobeda rojalista José Tomás Bovesa nad Drugom Venezuelanskom Republikom. Boves je nominalni rojalista ali zapravo vodi brutalni rasni i klasni rat protiv belaca i kolonijalnog poretka.
- 21. 6. - Osam londonskih članaka: tajna konvencija velikih sila daje Willemu I čitavo Nizozemlje.
- 23. 6. - Snage Rio de la Plate (Argentine) ušle u Montevideo.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/1850_Mitchell_Map_of_Sweden_and_Norway_-_Geographicus_-_SwedenNorway-m-50.jpg/200px-1850_Mitchell_Map_of_Sweden_and_Norway_-_Geographicus_-_SwedenNorway-m-50.jpg)
- 1. 7. - Obnovljena Španjolska inkvizicija (ukinuta 1820, definitivno 1834).
- 5. 7. - Bitka kod Chippawe je američka pobeda u britanskoj Kanadi.
- 7. 7. - Waverley je prva proza Waltera Scotta i možda prvi istorijski roman u zapadnoj tradiciji.
- 7. 7. - Rojalisti ušli u Karakas - Bolivar se povukao na istok sa mnogim izbeglicama koji beže od Bovesa.
- 13. 7. - U Pijemont-Sardiniji osnovani karabinjeri, vojna jedinica sa policijskim dužnostima.
- 25. 7. - George Stephenson testira prvu od Killingworthskih lokomotiva, zvanu "Blucher".
- 25. 7. - Teška Bitka kod Lundy's Lanea je strateška britanska pobeda u Kanadi.
- 26. 7. - 14. 8. - Švedsko-norveški rat: Norveška se u kratkom ratu pokušava odupreti priključenju Švedskoj.
- leto - Emigranti iz Srbije šalju protu Matiju ruskom caru da traži pomoć za Srbe i prenese protivljenje za neku novu Karađorđevu ulogu u Srbiji[7].
- leto - Skupština virovitičke županije odlučila da se selo Naukovac (danas deo Rijenaca) kod Voćina preseli u Smude, ali seljaci na čelu sa Stevanom Filipovićem se tome usprotivili[8].
- 7. 8. - Papa Pio VII. bulom Sollicitudo omnium ecclesiarum obnovio Družbu Isusovu (zvanično ukinutu 1773, što nije svuda sprovedeno).
- 9. 8. - Ugovor iz Fort Jacksona je kraj Creekovskog rata: Indijanci Creek ostaju bez 93.000 kv.km zemlje u dan. centralnoj Alabami i južnoj Džordžiji.
- 13. 8. - Anglo-holandski ugovor: Holanđanima vraćeni posedi uzeti od 1803. s izuzetkom Rta dobre nade i kasnije Britanske Gvajane.
- 14. 8. - Konvencija iz Mossa je primirje i faktički mir u Švedsko-norveškom ratu: biće sprovedena personalna unija, a švedski kralj prihvata norveški ustav. Završen je poslednji švedski rat.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/The_President%27s_House_by_George_Munger%2C_1814-1815_-_Crop.jpg/200px-The_President%27s_House_by_George_Munger%2C_1814-1815_-_Crop.jpg)
- 24. 8. - Rat iz 1812.: nakon dobijene bitke kod Bladensburga, Britanski vojnici zauzeli Vašington D.C. - dolazi do Paljenja Washingtona u kome su izgorele mnoge javne zgrade uključujući Belu kuću i Kapitol.
- 25. 8. - Washington D.C. pogođen tornadom i kišom koja je ugasila požare, Britanci se ubrzano povlače.
- 3. 9. - Pruske reforme: zakonom uvedena vojna obaveza.
- 6. 9. - José de San Martín preuzeo položaj guvernera provincije Cuyo na zapadu Argentine, gde će stvarati Vojsku Anda.
- 11. 9. - Bitka kod Plattsburgha - važna američka pobeda na jezeru Champlain.
- 13/14. 9. - Tokom Bitke za Baltimore Britanci bombarduju Fort McHenry - Francis Scott Key to posmatra i inspirisan je za pesmu The Star-Spangled Banner.
- 17. 9. - Karađorđe i vojvode sa porodicama krenuli iz Novog Sada preko Temišvara i Erdelja za Rusiju[6].
- 18. 9. - Otvaranje Bečkog kongresa.
- 26. 9. - Hadži-Prodanova buna u požeškoj nahiji, nakon sukoba Hadži Prodanovog brata Mijaila i igumana Pajsija sa Turcima u manastiru Trnava (u Srbiji je kuga)[9] - pored Turaka guši je i Miloš Obrenović, koji je umirio i okolinu Kragujevca, gde mu se predao Toma Vučić Perišić; Sulejman-paša Skopljak pojačava teror[7].
- 26. 9. (14. 9. po j.k.) - U Odesi osnovana Filiki Eterija ("Društvo prijatelja"), tajno grčko udruženje za podizanje ustanaka hrišćanskih naroda na Balkanu, za nezavisnost Grčke.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/CongressVienna.jpg/200px-CongressVienna.jpg)
- 2. 10. - Čileanski rat za nezavisnost: Bitka kod Rancague, poznata i kao "katastrofa" - španski rojalisti povratili kontrolu nad Čileom.
- 12. 10. - Uspostavljena Kraljevina Hanover (do 1837. u personalnoj uniji sa UK, traje do 1866).
- 16. 10. - Londonska pivska poplava: usled pucanja ogromnih rezervoara, 1.470.000 litara piva poplavilo okolne ulice - srušeno par kuća, poginulo osam osoba.
- 26. 10. - Karađorđe i vojvode stigli u ruski besarabijski grad Hotin[6].
- 1. 11. - Počinje Anglo-nepalski rat ili Rat Gurki (do 1816).
- 23. 11. - Kurban bajram: Johann Ludwig Burckhardt je u Meki pod krinkom muslimana.
- 29. 11. - Prvo izdanje londonskog The Times-a štampano Koenigovom parnom presom.
- 10 - 12. 12. - Opsada Bogote: kolumbijski federalisti, na čelu sa Bolivarom, odnose pobedu nad centralistima i zauzimaju grad.
- 15. 12. - Počinje Hartfordska konvencija, labudova pesma američke Federalističke partije.
- decembar - Prota Matija u Beču, pokušava da zainteresuje velike sile za srpsko pitanje[7]; srpsku delegaciju 17. decembra primio car Franz II. koji obećava pomoć, zatim i ruska delegacija traži zaštitu hrišćana u Turskoj[10].
- decembar - Pobuna seljaka na spahiluku grofa Isidora Jankovića (Daruvar, Pakrac, Sirač)[11].
- 22. 12. - Mahmud ibn Muhammad je novi beg Tunisa, nakon što je ubio rođaka Osman Bega (do 1824).
- 24. 12. - Potpisan Ghentski ugovor kojim se Rat iz 1812. okončava statusom kvo. Vest sporo putuje pa rat traje do februara.
- 29. 12. (17. 12. po j.k.) - Đakon Avakum ubijen u Beogradu i nabijen na kolac[7], kao i iguman Pajsije; u Beogradu je pogubljeno oko 300 ljudi[12].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Jean_Auguste_Dominique_Ingres_-_The_Grand_Odalisque_-_WGA11841.jpg/220px-Jean_Auguste_Dominique_Ingres_-_The_Grand_Odalisque_-_WGA11841.jpg)
- Vuk Karadžić: objavljeni Mala prostonarodna slovenoserbska pjesnarica i prva gramatika srpskog narodnog jezika Pismenica serbskoga jezika po govoru prostoga naroda napisana, čime započinje njegova borba za narodni jezik; Vuk zapisuje narodne pesme u Šišatovcu (?).
- Izdat prvi deo Vidakovićevog romana "Ljubomir u Jelisijumu".
- Smail-aga Čengić muselim u Gackom.
- Crna Gora: turska vojska ulazila u Pivu, manji sukob i prema skadarskoj strani[13].
- Bunili se Bošnjaci u Sarajevu i Mostaru[14].
- Ugušen pokret mostarskog ajana Ali-age Dadića protiv bosanskog vezira, u Mostaru pogubljeno 17 pravoslavaca, 9 katolika i 13 muslimana[15].
- Vidinski pašaluk vraćen pod osmansku kontrolu nakon smrti naslednika Osmana Pazvanoglua[16].
- Dovršena veća crkva u manastiru Reževići.
- Sovjet maternij oboega pola junosti serbskoj i valahijskoj Eustahije Arsić[17].
- Nauka i tehnika:
- Eli Terry u Connecticutu počinje proizvodnju drvenih satova, što se pominje kao prva masovna proizvodnja sa izmenjivim delovima.
- Opisane Fraunhoferove linije.
- Laplacov Essai philosophique sur les probabilités o teoriji vjerojatnosti u kome je izložen "Laplasov demon", prva artikulacija naučnog determinizma.
-
"Evropska Turska i Ugarska" (.tiff, 94.6MB)
-
Thomsonova mapa Balkana
- 1. 1. - Hong Xiuquan, lider Tajpinške pobune († 1864)
- 1. 1. - Stjepan Ilijašević, pedagog i pjesnik († 1903)
- 9. 3. - Taras Ševčenko, pesnik († 1861)
- 17. 4. - Josif Pančić, botaničar, prvi predsednik srpske akademije († 1888)
- 4. 5. - Metel Ožegović, hrvatski političar († 1890)
- 30. 5. - Mihail Bakunjin, anarhista († 1876)
- 19. 7. - Samuel Colt, američki izumitelj († 1862)
- 10. 8. - Henri Nestlé, osnivač kompanije († 1890)
- 11. 8. - Ivan Mažuranić, pjesnik i političar († 1890)
- 13. 8. - Anders Jonas Ångström, fizičar († 1874)
- 15. 10. - Mihail Ljermontov, književnik († 1841)
- 6. 11. - Adolphe Sax, pronalazač saksofona († 1894)
- 14. 11. - Janko Šafarik, istoričar i filolog († 1876)
- ? - Muhamed Hadžijamaković, muslimanski lider u Bosni († 1878)
- ? - Konstantin Pejčić, lekar († 1888)
- 27. 1. - Philip Astley, promoter cirkusa (* 1742)
- 27. 1. - Johann Gottlieb Fichte, njemački filozof (* 1762)
- 26. 3. - Joseph-Ignace Guillotin, pronalazač (* 1738)
- 31. 3. - Džono Rastić, pjesnik (* 1755)
- 15. 4. - Petar Bašić, pisac i prevoditelj (* 1751)
- 5. 5. - Abdullah I Al-Sabah, vladar Kuvajta (* 1740)
- 29. 5. - Joséphine de Beauharnais, francuska carica (* 1763)
- 3. 6. - Teodor Janković-Mirijevski, filozof pedagog (* 1741)
- 19. 7. - Matthew Flinders, moreplovac i istraživač (* 1774)
- 9. 8. - Antin Angelovič, unijatski mitropolit Lvova (* 1756)
- 21. 8. - Benjamin Thompson, fizičar i pronalazač (* 1753)
- 8. 9. - Maria Carolina d'Asburgo-Lorena, de fakto vladarka Napulja i Sicilije (* 1752)
- 2. 12. - Markiz de Sade, pisac libertin (* 1740)
- 9. 12. - Joseph Bramah, pronalazač (* 1748)
- 29. 12. - Sveti đakon Avakum,
- 29. 12. - Sveštenomučenik iguman Pajsije
- ? - Isaac Fresco Romano (Tanburi Isak), osmanski kompozitor (* 1745)
- ? - Saud bin Abdul-Aziz bin Muhammad bin Saud, vladar prve Saudijske države
- ↑ HMS Bacchante Honour - Cattaro 1814 Arhivirano 2013-10-14 na Wayback Machine-u, britainsnavy.co.uk
- ↑ Dr Koch Nándor, Boka Kotorska, rastko.rs
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Bogumil Hrabak, Herceg-Novi u doba propasti Mletačke republike i Napoleonovih ratova, rastko.rs
- ↑ Frano Bona, Osvrt na ustanak podignut u Dubrovniku 1813.–1814.[mrtav link], matica.hr
- ↑ 5,0 5,1 Istorija s. n. 5-1, 97
- ↑ 6,0 6,1 6,2 Ljubivoje Cerović, Srbi u Moldaviji, rastko.rs
- ↑ 7,0 7,1 7,2 7,3 Vladimir Ćorović, Drugi Ustanak, rastko.rs
- ↑ Istorija s. n. 5-2, 34
- ↑ Вук Стеф. Караџић, Милош Обреновић, књаз Сербији, или грађа за српску историју нашега времена, rastko.rs
- ↑ Istorija s. n. 5-1, 99
- ↑ Istorija s. n. 5-2, 31
- ↑ Istorija s. n. 5-1, 98
- ↑ Istorija s. n. 5-1, 181
- ↑ Podsjetnik na važnije datume iz historije islama[mrtav link], rijaset.ba
- ↑ Istorija srpskog naroda IV-1, 483
- ↑ Gábor Ágoston; Bruce Alan Masters (1 January 2009). Encyclopedia of the Ottoman Empire. Infobase Publishing. ISBN 978-1-4381-1025-7.
- ↑ Живан Милисавац, Историја Матице српске I део : 1826-1864, Нови Сад, Матица српска, 1986, стр. 108-138., rastko.rs
- Literatura
- Istorija srpskog naroda, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa 1804-1878, Beograd 1981
- Peta knjiga prvi tom (5-1)
- Peta knjiga drugi tom (5-2)